Internasjonal gjeldsforfølgingsrett
Professor Erik Røsæg 2013V
1	INNLEDNING
1.1	Faget
1.1.1	Panterett, konkursrett og dynamisk tingsrett
1.1.2	Nasjonal, fremmed og internasjonal rett
1.1.3	Litteratur
1.2	Ressurser
1.2.1	Fakultetets fagside
1.2.2	Ressurssiden
1.2.3	Nettstedet for disse forelesningene
1.2.4	Diskusjonsfora
1.2.5	Meg!
2	PANTERETT
2.1	Panterett
2.1.1	Hva er vitsen med en panterett?
2.1.2	Panterett og konkursrett
2.1.3	Panterett og dynamisk tingsrett
2.1.4	Panterettens kontraktsrettslige del
2.2	Panterett rettspolitisk
2.2.1	Unntak fra likedelingsregelen krever begrunnelse
2.2.2	Kreditor kan ikke stole på debitors legitimasjon
2.2.3	Kredittskapning
2.2.4	Kredittkanalisering
2.2.5	Berikelse (versio in rem)
2.2.6	Hensynet til personalkreditten
3	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - STIFTELSE
3.1	Kontraktspant: Lånedokumentasjonen
3.1.1	Enkel tinglysing av gjeldsbrev med panteklausul
3.1.2	Gjeldsbrev og skadesløsbrev
3.1.3	Tredelingsmodellen
3.1.3.1	Lånedokumentasjon
3.1.3.2	Pantedokumentasjon
3.1.3.3	Pantsettelseserklæring
3.2	Utleggspant: Stiftelse
3.2.1	Tvangsgrunnlag
3.2.2	Utlegg
3.2.3	Rettsvern
3.2.4	Betydningen av grunnbokshjemmelen
3.2.5	Hva så?
4	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - SIKRINGSSTADIET
4.1	Pantet på sikringsstadiet
4.1.1	Underpant og håndpant
4.1.2	Forsikring og risiko
4.1.3	Avdrag
4.1.4	Mislighold
4.1.4.1	Avdragsutsettelse
4.1.4.2	Oppsigelse
4.1.4.3	Konkursgrunn
4.1.5	Salg av pantobjektet
4.2	Pantet i konkurs
4.2.1	Pantsetter går konkurs
4.2.2	Konkursboet må respektere pantet
4.2.3	Restriksjoner på panterealisasjon
4.2.4	Boets realisasjonsrett
4.2.5	Abandonering
5	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - AVVIKLING
5.1	Normal avvikling av pantet
5.1.1	Opplåning
5.1.2	Siste avdrag
5.1.3	Avlysning
5.1.4	Hva skjer med dokumentene?
5.2	Tvangssalg
5.2.1	Tvangsgrunnlag
5.2.2	Tingrett og medhjelper
5.2.3	Salget
5.2.4	Dekningsprinsippet
5.3	Prioritet – grunnprinsipper
5.3.1	Prioriteten følger tinglysingstiden
5.3.2	Panterett rangeres sammen med andre heftelser
5.3.3	Unntak for etterstående ikke-pengekrav
5.4	Tvangssalg
5.4.1	Tvangsgrunnlag
5.4.2	Tingrett og medhjelper
5.4.3	Salget
5.4.4	Dekningsprinsippet
5.4.5	Oppgjøret. Udekkede krav
5.4.6	Tvangsauksjonsskjøte og overtakelse
6	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - PANT I DELER
6.1	Flere rettighetshavere
6.1.1	Deleiere
6.1.2	Sameiere
6.1.3	Bruksrettshavere mv
6.1.4	Kontraktspantsettelse av felles bolig
6.2	Pant i servitutter som ligger til fast eiendom
6.2.1	Tinglysing på den herskende eiendom
6.2.2	Situasjonen på den tjenende eiendom
7	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - EN SALGSSITUASJON
7.1	Salg av eiendom
7.1.1	Kjøpekontrakt
7.1.2	Skjøte
7.1.3	Tinglysing og hjemmelsovertakelse
7.1.4	Besittelsesovertakelse
7.2	Forbehold ved avhendelse
7.2.1	Prioritet
7.2.2	Krav til hjemmel i avtalen?
7.2.3	Blankettforskrift og dokumentavgift
7.2.4	Når kan forbeholdet senest tas?
8	SALGSPANT
8.1	Utgangspunktet i håndpantregelen
8.1.1	Håndpantregelen
8.1.2	Begrunnelse for håndpantregelen
8.1.3	Salgspant er et unntak
8.1.4	Begrunnelse for unntaket
8.1.5	Holder begrunnelsen?
8.1.5.1	Berikelse
8.1.5.2	Sikkerhetsobjekt
8.1.5.3	Kanalisering av kreditt vekk fra tjenester
8.2	Regler som skal sikre begrunnelsen
8.2.1	Kreditten kan bare sikre salgssummen
8.2.2	Hvem som kan yte kreditt
8.2.3	Opplåning
8.2.4	Foreldelse
8.2.5	Bearbeiding, påkosting og inkorporering
8.3	Regler som avgrenser mot andre panteformer
8.3.1	Varelagerpant
8.3.2	Pant i fast eiendom
8.4	Rettsvern vanligvis ved avtale
8.4.1	Kravene til avtale
8.4.1.1	Innhold
8.4.1.2	Tid
8.4.2	Kravene til formalisering
8.4.2.1	Tidspunkt
8.4.2.2	Skriftlighet
8.4.2.3	Innhold
8.4.2.4	Underskrift
8.4.2.5	Datering
8.5	Hensynene bak rettsvernreglene
8.5.1	Forbrukervern?
8.5.2	Notoritet
8.5.3	Ekskurs: Hjemmels- eller suksesjonskonflikt?
8.5.4	Reglene sikrer ikke mot godtroende omsetningserverver
9	TINGSINNBEGREPSPANT
9.1	Et ubegripelig begrep
9.1.1	Tingsinnbegrep = tingssamling
9.1.2	I praksis betyr det  pant under ett i løsøre som er
9.1.2.1	Varelager
9.1.2.2	Driftstilbehør (drifstsløsøre, produksjonsmidler)
9.1.2.2.1	vanlig
9.1.2.2.2	motorvogner
9.1.2.2.3	anleggsmaskiner
9.1.2.2.4	jernbanemateriell
9.1.2.2.5	redskaper, besetning, avling m.v. i landbruksnæring
9.1.2.2.6	fiskeredskaper
9.2	Poenget med tingsinnbegrepspant etter kap. 3
9.2.1	Unntak fra håndpantregelen
9.2.2	Bare for næringsdrivende
9.2.3	Virker sammen med andre pantsettelsesformer: Så å si alt kan pantsettes
9.2.4	Rettspolitisk begrunnelse
9.3	Alternative tilnærminger
9.3.1	Ikke praktisk med begrensning til  avdeling og/eller formuesgode
9.3.2	Pant i aksjene
9.3.3	Pant i betalingsstrømmen fra selskapet
9.3.4	Pant i selskapsformuen (ikke i Norge)
9.4	Rettsvern
9.4.1	Tinglysing i Løsøreregisteret
9.4.2	Rettsvern i konkurs
9.4.3	Rettsvern overfor utlegg
9.4.4	Rettsvern overfor godtroende omsetningserverver
9.4.5	Rettsvern overfor rette eier
9.5	Utskiftingsproblemet
9.5.1	Nye gjenstander omfattes av pantet
9.5.1.1	Gjeldsforhandling
9.5.1.2	Konkurs
9.5.2	Avhending nødvendig risiko for panthaver
9.5.2.1	Normal drift – normal avhending
9.5.2.2	Inndrivelse – avhending krever samtykke av panthaver
9.5.2.3	Gjeldsforhandling - avhending med samtykke av gjeldsnemnd
9.5.2.4	Konkurs
9.6	Noen rettsvernproblemer ved utskiftning
9.6.1	Godtroerverv
9.6.2	Går panthavers rett lenger enn boets?
9.6.3	Anvendelse av ”først i tid, best i rett” på gjenstander som inngår i tingsinnbegrep
9.7	Tilbehør som tingsinnbegrep
9.7.1	De alminnelige reglene
9.7.2	Sjøloven § 45
10	PANT I FORDRINGER
10.1	Pant i fordringer
10.1.1	Pant i fordringer – prinsippet
10.1.2	Pantsettelse av bankinnskudd
10.1.3	Forholdet til motregning
10.2	PANTERETTENS LEGALITETSPRINSIPP
10.3	Legalitetsprinsippet
10.3.1	Et hjemmelskrav
10.3.1.1	Generelt
10.3.1.2	Salgspant
10.3.2	Poeng
10.3.3	Positiv side: Typeavtaler
10.3.4	Negativ side: Ugyldighet
10.4	Noen eksempler
10.4.1	Tilbakeholdsrett
10.4.2	Motregning
10.4.3	Direktekrav
10.4.4	Leasing
11	KONKURSRETT
11.1	Noen nøkkelbegreper
11.1.1	Debitor/ skyldner
11.1.2	(Tvangs)kreditor/ kravshaver
11.1.3	Konkursfordringer
11.1.4	Separatister
11.1.5	Hjemmel
11.1.6	Bo og masse
11.2	Bo og masse
11.3	Forskjellige typer gjeldsforfølgning
11.3.1	Fellesforfølgning (kollektiv forfølgning) og enkeltforfølgning
11.3.2	Konkurs (kkl del 2)
11.3.3	Tvangsakkord (kkl kap VI og XIV)
11.3.4	(Frivillig) gjeldsforhandling (kkl del 1)
11.3.5	Gjeldsordning (lov nr 99/1992)
11.3.6	Utlegg (tvangsl kap 7 og pantel kap 5)
11.4	Oversikt over hovedproblemene
11.4.1	Når skal særlige gjeldsforfølgnings-prosedyrer  settes i verk?
11.4.1.1	Enkeltforfølgning
11.4.1.2	Felles forfølgning
11.4.2	Hva skal dras inn i gjeldsforfølgningen?
11.4.2.1	Det debitor eier på beslagstiden
11.4.2.2	Det kreditorene ekstingverer eller omstøter
11.4.2.3	Særlige hjemler for inndragning
11.4.2.4	Særlige hjemler for å holde ting utenfor
11.4.2.4.1	Vern av debitor
11.4.2.4.2	Særlig privilegerte kreditorer med separatistrett
11.4.3	Hvordan skal midlene fordeles?
11.4.3.1	Kreditor må ha et krav (være virkelig kreditor)
11.4.3.2	Kørettferdighet og likedelingsrettferdighet
11.4.3.3	Tidsmessig avgrensning ved fellesforfølgning
11.4.3.4	Særlig privilegerte kreditorer med fortrinnsrett etc.
12	[OVERSIKT OVER BOBEHANDLINGEN]
12.1	Boet
12.1.1	Begjæring (kkl § 60)
12.1.2	Omkostninger (kkl §§ 67 og 73)
12.1.2.1	Begrenset i forskrift til 50 R
12.1.3	Konkursåpning (kkl §§ 70 fg)
12.1.4	Skiftesamling (kkl §§ 92 fg; 98)
12.1.5	Kreditorutvalg og bostyre (kkl § 83)
12.1.6	Revisor (kkl § 90)
12.1.7	Tingrettens rolle (kkl §§ 99 og 120 fg)
12.1.8	Rådighetsforbud (kkl §§ 75 og 100)
12.2	Behandlingen
12.2.1	Inndragning av aktiva (kkl § 118)
12.2.2	Fortsatt drift (kkl § 119)
12.2.3	Prøving av fordringene (kkl § 111)
12.2.4	Realisering av aktiva (kkl § 117 og deknl § 8-15)
12.2.5	Abandonering (kkl §§ 117a fg)
12.2.6	Utlodning (kkl kap XV)
12.3	Avslutningen
12.3.1	Innstilling (kkl § 135)
12.3.2	Avslutning (kkl §§ 137 og 74)
12.3.3	Etterutlodning etc (kkl §§ 129 og 139)
12.3.4	Sletting av selskap (kkl § 138)
12.3.5	Vedvarende heftelse (deknl § 6-6)
13	HENSYN
13.1	Hensyn generelt
13.1.1	Effektivitetshensyn
13.1.2	Sosiale vernehensyn
13.1.2.1	Debitor
13.1.2.2	Arbeidstaker etc
13.1.2.3	Kreditor?
13.1.3	Hensynet til at den som har gitt kreditt skal bære kredittrisikoen
13.1.4	Hensynet til å unngå selvtekt (tvangsl § 1-3)
13.1.5	Likedelingshensyn
13.1.6	Kriminalpolitiske hensyn
13.2	Spesielle hensyn vedrørende særlig privilegerte kreditorer
13.2.1	Kredittsikringshensyn
13.2.2	Sosiale vernehensyn for visse kreditorer (jfr. deknl § 9-2 annet ledd nr 3)
13.2.3	Hensynet til skyldneren?
13.3	Spesielle hensyn ved ekstinksjon
13.3.1	Hensynet til å unngå kreditorsvik (notoritetshensyn)
13.3.1.1	Svikaktig suksesjon
13.3.1.2	Svikaktig hjemmelsoverføring
13.3.2	Publisitetshensyn?
13.3.3	Legitimasjonshensyn?
14	ÅPNINGSVILKÅR
14.1	Solvensvurdering
14.2	Insolvenskravet (kkl. §§ 60-61)
14.2.1	Insovenskravet skal sikre at konkurs bare blir åpnet når det er formålstjenelig
14.2.2	Hovedregel: Vedvarende illikviditet
14.2.3	Unntak: Suffisiens
14.2.4	[Lynkurs i lesning av regnskaper]
14.3	Balanse = positiv egenkapital
14.4	Underbalanse = negativ egenkapital
14.5	Likviditet - å kunne betale ved forfall
14.6	Vurderinger ved åpning av konkurs
15	KAN KONKURS ÅPNES?
15.1	Åpningsspørsmålet: Plussiden
15.1.1.1	Beslagsfrie eiendeler
15.1.1.2	Ikke realiserbare eiendeler
15.1.1.3	Særlig illikvide eiendeler (kkl § 61, jfr. kkl §§ 72 og 153)
15.1.1.4	Betingede rettigheter
15.1.1.5	Fluktuerende verdier
15.1.1.6	Verdsetting basert på fortsatt drift?
15.2	Åpningsspørsmålet: Minussiden
15.2.1.1	Fordringer som ikke kan gjøres gjeldende i konkurs (deknl § 7-13)
15.2.1.2	Fordringer basert på omstøtelige transaksjoner (deknl § 5-1)
15.2.1.3	Uforfalte fordringer
15.2.1.4	Tvilsomme fordringer
15.2.1.5	Betingede fordringer
15.2.1.6	Betydning av muligheten for en løsning med kreditorene
15.3	Presumsjonsregler
15.3.1	Skyldnerens erkjennelse (kkl § 62)
15.3.2	Betalingsstansning (kkl § 62)
15.3.3	Intet til utlegg (kkl § 62)
15.3.4	Konkursvarsel mot skyldneren (kkl § 63)
15.3.5	[Andre konkursåpningsgrunner]
16	PLUSSIDEN OG MINUSSIDEN I BOET
16.1	Hovedregelen (deknl § 2-2)
16.1.1	tilhører skyldneren
16.1.2	på beslagstiden
16.1.3	som kan … omgjøres i penger
16.1.4	De ”reelle” eierforholdene er avgjørende (Rt 1935 981 (Bygland-dommen))
16.2	Noen vanlige innvendinger mot beslag
16.2.1	Debitor har blitt tilført et formuesgode Rt 2000 1360 Lena maskin
16.2.2	Kreditor har ikke villet gi kreditt
16.2.3	Debitors eiendomsrett er ugyldig
16.2.4	Debitors eiendomsrett er betinget av motytelse
16.2.5	Debitors eiendomsrett må vike for kontraktsrettslige hevingskrav (jfr kjl § 54(4) etc)
16.3	Beslagsfrihet
16.3.1	Beslagsfrihet for personlige eiendeler (deknl § 2-3)
16.3.2	Beslagsfrihet for stipender mv (deknl § 2-4)
16.3.3	Beslagsfrihet for penger (deknl § 2-5 jfr kkl § 106)
16.3.4	Utvidet adgang til utlegg i særlige tilfeller (deknl § 2-6, jfr deknl § 6-7)
16.3.5	[Andre regler om beslagsfrihet]
16.4	Konkursfordringer
16.4.1	Hovedregelen (deknl § 6-1)
16.4.2	Fordringer med tvilsomt opprinnelsestidspunkt
16.4.2.1	Regressfordringer (deknl § 6-3)
16.4.2.2	Erstatningskrav i kontrakt (deknl § 7-8 og Rt 1992 504 Factoring Finans)
16.4.3	Uforfalte og betingede fordringer (deknl § 6-2 og kkl § 133)
16.4.4	Fordringer som ikke kan gjøres gjeldende i konkurs (deknl § 7-13)
16.4.5	Fordringer basert på omstøtelige transaksjoner (deknl § 5-1)
16.4.6	Tvilsomme fordringer (kkl kap XII)
16.5	Massefordringer
16.5.1	Virkelige massefordringer (deknl § 9-2 første ledd)
16.5.2	Massefordringer ol fra tidligere bobehandling (deknl § 9-2 andre ledd)
16.6	Innskrenket beslagsrett pga stansningsrett (deknl § 7-2)
16.6.1	Sammenhengen med konraktsrettslig tilbakeholdsrett (kjl §§ 10 og 61, avhendingsl § 5-5)
16.6.2	Sammenhengen med beslagsretten (deknl § 2-2)
16.6.3	Virkning som separatistrett
16.6.4	Kan gjøre gjeldende uten spesiell rettsvernakt
16.6.5	Må gjennomføres
16.6.6	Stansning er ikke nødvendig om overleveringen skjer til boet (deknl § 7-9)
16.6.7	Alternativer til stansning
16.6.7.1	Levering med hevingsforbehold (kjl § 54(4), avhendingsl § 5-3(4)
16.6.7.2	Levering mot salgspant (pantel §§ 3-17 og 3-22, tingl § 21(3))
16.6.8	Begrunnelse for stansningsretten
16.7	Nærmere om grensen for når stansning senest kan skje
16.7.1	Rt 1971 549 Dokka Bruk Velteplass som kjøperen ikke hadde eksklusiv rådighet over og ikke utad fremsto som hans
16.7.2	Rt 1974 879 Statlandbruket Lagringsplass som selgeren hadde ordnet sammenblanding
16.7.2.1	Stadfester Dokka Bruk-dommen
16.7.3	Rt 1973 95 Krogstad Cellulose Tømmer som skal måles på kjøpers tomt
16.7.4	Rt 1997 1438 konsignasjon Kravet til notoritet ikke oppfylt
16.8	Rettsvernkrav for suksessorer
16.8.1	S har ervervet før konkursåpning
16.8.2	Rettsstiftelser i fast eiendom
16.8.2.1	Avtalepant (pantel § 2-5, jfr tingl § 23)
16.8.2.2	Kjøp (tingl § 23)
16.8.2.3	Utleggspant (pantel § 5-2, jfr deknl §§ 5-8 og 5-10)
16.8.3	Rettsstiftelser  i negotiable gjeldsbrev
16.8.3.1	Avtalepant (pantel § 4-1)
16.8.3.2	Kjøp (gbl § 14 antitetisk?)
16.8.3.3	Utleggspant (pantel § 5-7(1), jfr pantel § 3-2 og deknl §§ 5-8 og 5-10)
16.8.3.4	Lov om finansiell sikkerhetsstillelse nr. 17/2004 § 5
16.8.4	Rettsstiftelser i løsøre
16.8.4.1	Avtalepant
16.8.4.1.1	Håndpant (pantel § 3-2)
16.8.4.1.2	Salgspant i motorvogn (pantel § 3-17(3), jfr tingl §§ 23 og 34)
16.8.4.1.3	Salgspant i ikke- motorvogn (pantel § 3-17(1-2))
16.8.4.2	Kjøp (interesselæren (sml. godtroloven))
16.8.4.3	Utleggspant (pantel §§ 5-4 fg, jfr deknl §§ 5-8 og 5-10)
16.8.5	Noen bemerkninger om andre og internasjonale forhold
16.9	Noen observasjoner
16.10	Området for notoritetshensynet og for ekstinksjonsreglene
16.11	Firkantdoktrinen – bare tinglysing gir notoritet
16.11.1.1	Rt 1997 1050 Momentum, Rt 1998 268 Dorian Grey, Rt 2002 1484 Nymo, Rt 2008 586 Fagutleie
16.11.2	Om å ta utlegg for å kunne ekstingvere
16.11.2.1	Rt 1995 1122 Bauer, Rt 1997 1698 Sparebanken NOR
16.11.2.2	Rt 1999 901 Skjeldal, Rt 2010.46 First Securities
16.11.2.3	Rt 1999 247 Bygg og Trelast
16.11.3	Hensynet til godtroende erverver
16.11.3.1	Rt 2008 586 Fagutleie
16.12	Realitet og formalitet
16.12.1	Vår higen etter det reelle forhold
16.12.2	Hva kjennetegner den underliggende realiteten?
16.12.3	Hva gir den klareste argumentasjonen?
16.13	Visualsering av beslagsretten
16.14	Ekskurs: Konkursboet som første erverver
16.14.1	Hovedregel: Debitor er ikke legitimert, kkl § 100
16.14.2	Unntak: Regler om godtroerverv
16.14.3	Likevel: Tingl § 23 går foran tingl § 20
17	UTVIDET BESLAGSRETT PGA MANGLENDE OMSTØTELSESVERN
17.1	Fristdagen (deknl § 1-2)
17.1.1	Hovedregel: Begjæringsdagen
17.1.2	Fortsettelsessynspunktet
17.2	Gaver (deknl § 5-2)
17.2.1	Oversikt over regelen
17.2.2	Begrunnelse
17.2.3	Hva er en gave? (Rt 1996 1647 Bruvik)
17.2.4	”Fullbyrdet,” jfr deknl § 5-10
17.3	Ekstraordinær betaling (deknl § 5-5)
17.3.1	Oversikt over regelen
17.3.2	Begrunnelse
17.3.3	Usedvanlig betalingsmiddel
17.3.4	Før normal betalingstid
17.3.5	Beløp som betydelig forringer betalingsevnen (Rt 1999 64 Teamcon)
17.3.6	Ordinær- unntaket (Rt 1997 1623 Royal Christiania, Rt 1995 222 Direkte reklame)
17.3.7	Siste ledd: Forholdet til deknl § 5-7
17.4	Motregning (deknl § 5-6)
17.4.1	Oversikt over regelen
17.4.2	Begrunnelse
17.4.3	Forholdet til deknl § 5-5
17.4.4	Forholdet til reglene om motregning i konkurs
17.5	Sikkerhetsstillelse for eldre gjeld (deknl § 5-7)
17.5.1	Oversikt over regelen
17.5.2	Begrunnelse
17.5.3	Sikkerhet for eldre gjeld GJELD – PANT – KONKURS
17.5.4	Forsinket rettsvern, jfr deknl § 5-10 PANT – GJELD – RETTSVERN – KONKURS
17.5.5	Lov om finansiell sikkerhetsstillelse  nr. 17/2004 § 5 andre ledd
17.6	§ 5-7 – ny eller gammel gjeld?
17.7	Utlegg (deknl § 5-8)
17.7.1	Oversikt over regelen
17.7.2	Begrunnelse
17.7.3	Virker automatisk
17.8	Subjektiv omstøtelse (deknl § 5-9)
17.8.1	Oversikt over regelen
17.8.2	Begrunnelse
17.8.3	Disposisjon
17.8.3.1	Avgrensing mot faktiske handlinger?
17.8.3.2	Avgrensing mot utlegg?
17.8.4	Kreditorkadelig disposisjon
17.8.4.1	Bryte likedelingsprinsippet (Rt 1986 889 Eastco)
17.8.4.2	Unndra eiendeler
17.8.4.3	Forøke gjeld
17.8.5	Utilbørlig
17.8.5.1	Objektiv norm (Rt 1995 259 Palonen)
17.8.5.2	Synspunktet redningsaksjon (Rt 2001 1136 Kjell’s Markiser)
17.8.6	Svak eller svekket økonomi
17.8.7	Ikke subjektiv unnskyldningsgrunn
17.9	Virkningen av omstøtelse
17.9.1	Subjektiv omstøtelse: Tap  (deknl § 5-12)
17.9.2	Objektiv omstøtelse: Berikelse  (deknl § 5-11)
17.9.2.1	Rt 1996 1647 Bruvik
17.9.2.2	Rt 2001 1136 Kjell’s Markiser
17.10	Særregler om hvordan beslaget skal skje
17.10.1	Selskapskontrakter og andre kontrakter
18	KONTRAKTER I KONKURS
18.1.1	Anvendelsesområdet for deknl kap 7  (deknl §§ 2-2, 7-1 og 7-3(2))
18.1.2	Hensynene bak reglene
18.1.3	Betydningen av om medkontrahenten har separatistrett for sine interesser  (deknl § 7-7(2))
18.1.3.1	Nettobeslag (i kontraktsgjenstanden)
18.1.3.2	Bruttobeslag (i kontrakten med pluss og minus)
18.2	Beslag av kontrakter om kjøp av løsøre i konkurs
18.2.1	Inntreden (deknl §§ 7-3 fg)
18.2.1.1	Rett til inntreden (deknl § 7-3)
18.2.1.2	Avtalens vilkår (deknl § 7-4(1))
18.2.1.3	Oppdeling av kontrakten (deknl § 7-4(2))
18.2.1.4	Sikkerhet (deknl §  7-5)
18.2.1.5	Oppsigelsesadgang (deknl § 7-6)
18.2.2	Hevingsrett (deknl § 7-7)
18.2.3	[Beslag av andre kontraktstyper  (deknl §§ 7-10 fg)]
19	BESLAG AV SELSKAPSAVTALER
19.1.1	Gjelder ansvarlige selskaper ol (deknl § 4-1)
19.1.2	Boet trer ikke inn som selskapsdeltaker (deknl § 4-3)
19.1.3	Særskilt selskapskonkurs (deknl § 4-2)
Selskaps- og særkreditorer
20	FORDELINGEN AV BOETS MIDLER MELLOM KREDITORENE
20.1	Fordelingen av boets midler mellom kreditorene
20.1.1	Hovedregelen (deknl § 9-6)
20.1.2	Særlig priviligerte kreditorer
20.1.2.1	[Kreditorer med panterett, tilbakeholdsrett ol (deknl §§ 8-14 fg)]
20.1.2.2	Kreditorer med motregningsrett (deknl § 8-1 fg)
20.1.2.3	Kreditorer med flere  skyldnere (deknl § 8-7 fg)
20.1.3	[Kreditorer med fortrinnsrett (deknl §§ 9-2 fg)]
20.1.4	[Kreditorer som må stå tilbake (deknl § 9-7]
20.2	Motregning: Terminologi
20.3	Fordelen med å kunne motregne
20.4	Motregningsvilkår (deknl § 8-1)
20.4.1	Samme parter?
20.4.2	Ytelser av samme art?
20.4.3	Beskyttelse av betalingskanaler?
20.4.3.1	Finansavtaleloven nr. 46/1999 § 29
20.4.3.2	Panteloven § 4-4(2)
20.4.4	Forfallstid?
20.5	Motregning: Forfallsvilkåret
20.6	Motregningsvilkår (deknl § 8-1)
20.6.1	Samme parter?
20.6.2	Ytelser av samme art?
20.6.3	Beskyttelse av betalingskanaler?
20.6.3.1	Finansavtaleloven nr. 46/1999 § 29
20.6.3.2	Panteloven § 4-4(2)
20.6.4	Forfallstid?
20.6.5	Krav som har tilhørt tredjeperson
20.6.6	Gjeld skapt for motregning
20.6.7	Lov om finansiell sikkerhetsstillelse nr. 17/2004 § 6
20.7	Kreditorer med flere skyldnere (solidarskyldnere) (deknl §§ 8-7 fg)
20.8	Dividendegrunnlag og maksimumsbeløp, deknl § 8-7if
20.9	Oppbygningen av deknl § 8-7
20.10	Betydningen av forfallet til fordringen mot medskydneren
20.11	Full dividendrett ved solidarskyld - hensyn bak regressregelen (nr 1)
20.12	Full dividendrett ved solidarskyld - hensyn bak delbetalingsreglene (nr 2 og 3)
21	INTERNASJONALT
21.1	Prinsippene for lovvalg og jurisdiksjon i tingsrettslige konflikter
21.1.1	Generelt om lovvalg og jurisdiksjon
21.1.2	Jurisdiksjon
21.1.2.1	Kontraktsrettslige krav
21.1.2.2	Tingsrettslige krav
21.1.3	Lovvalg
21.1.3.1	Kontraktsrettslige krav
21.1.3.2	Tingsrettslige krav
21.1.3.3	Internasjonalt tvingende regler
21.2	Prinsippene for internasjonal insolvensbehandling
21.2.1	Norsk konkursjurisdiksjon
21.2.2	Hjelpekonkurs
21.2.3	EU-forordningen
21.2.4	Konkursjurisdiksjonens eksklusivitet

p

Internasjonal gjeldsforfølgingsrett
Professor Erik Røsæg
Nordisk institutt for sjørett
erik.rosag@jus.uio.no
2285 9752
folk.uio.no/erikro
1	INNLEDNING
1.1	Faget
1.1.1	Panterett, konkursrett og dynamisk tingsrett
1.1.2	Nasjonal, fremmed og internasjonal rett
1.1.3	Litteratur
1.2	Ressurser
1.2.1	Fakultetets fagside
1.2.2	Ressurssiden
1.2.3	Nettstedet for disse forelesningene
1.2.4	Diskusjonsfora
1.2.5	Meg!
2	PANTERETT
2.1	Panterett 
2.1.1	Hva er vitsen med en panterett?
2.1.2	Panterett og konkursrett
2.1.3	Panterett og dynamisk tingsrett
2.1.4	Panterettens kontraktsrettslige del
2.2	Panterett rettspolitisk
2.2.1	Unntak fra likedelingsregelen krever begrunnelse
2.2.2	Kreditor kan ikke stole på debitors legitimasjon
2.2.3	Kredittskapning
2.2.4	Kredittkanalisering
2.2.5	Berikelse (versio in rem)
2.2.6	Hensynet til personalkreditten
3	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - STIFTELSE
3.1	Kontraktspant: Lånedokumentasjonen
3.1.1	Enkel tinglysing av gjeldsbrev med panteklausul
3.1.2	Gjeldsbrev og skadesløsbrev
3.1.3	Tredelingsmodellen
3.1.3.1	Lånedokumentasjon
3.1.3.2	Pantedokumentasjon
3.1.3.3	Pantsettelseserklæring
3.2	Utleggspant: Stiftelse
3.2.1	Tvangsgrunnlag
3.2.2	Utlegg
3.2.3	Rettsvern
3.2.4	Betydningen av grunnbokshjemmelen
3.2.5	Hva så?
4	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - SIKRINGSSTADIET
4.1	Pantet på sikringsstadiet
4.1.1	Underpant og håndpant
4.1.2	Forsikring og risiko
4.1.3	Avdrag
4.1.4	Mislighold
4.1.4.1	Avdragsutsettelse
4.1.4.2	Oppsigelse
4.1.4.3	Konkursgrunn
4.1.5	Salg av pantobjektet
4.2	Pantet i konkurs
4.2.1	Pantsetter går konkurs
4.2.2	Konkursboet må respektere pantet
4.2.3	Restriksjoner på panterealisasjon
4.2.4	Boets realisasjonsrett
4.2.5	Abandonering
5	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - AVVIKLING
5.1	Normal avvikling av pantet
5.1.1	Opplåning
5.1.2	Siste avdrag
5.1.3	Avlysning
5.1.4	Hva skjer med dokumentene?
5.2	Tvangssalg
5.2.1	Tvangsgrunnlag
5.2.2	Tingrett og medhjelper
5.2.3	Salget
5.2.4	Dekningsprinsippet
5.3	Prioritet – grunnprinsipper
5.3.1	Prioriteten følger tinglysingstiden
5.3.2	Panterett rangeres sammen med andre heftelser
5.3.3	Unntak for etterstående ikke-pengekrav
5.4	Tvangssalg
5.4.1	Tvangsgrunnlag
5.4.2	Tingrett og medhjelper
5.4.3	Salget
5.4.4	Dekningsprinsippet
5.4.5	Oppgjøret. Udekkede krav
5.4.6	Tvangsauksjonsskjøte og overtakelse
6	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - PANT I DELER
6.1	Flere rettighetshavere
6.1.1	Deleiere
6.1.2	Sameiere
6.1.3	Bruksrettshavere mv
6.1.4	Kontraktspantsettelse av felles bolig
6.2	Pant i servitutter som ligger til fast eiendom
6.2.1	Tinglysing på den herskende eiendom
6.2.2	Situasjonen på den tjenende eiendom
7	PANTSETTELSE AV FAST EIENDOM - EN SALGSSITUASJON
7.1	Salg av eiendom
7.1.1	Kjøpekontrakt
7.1.2	Skjøte
7.1.3	Tinglysing og hjemmelsovertakelse
7.1.4	Besittelsesovertakelse
7.2	Forbehold ved avhendelse
7.2.1	Prioritet
7.2.2	Krav til hjemmel i avtalen?
7.2.3	Blankettforskrift og dokumentavgift
7.2.4	Når kan forbeholdet senest tas?
8	SALGSPANT
8.1	Utgangspunktet i håndpantregelen
8.1.1	Håndpantregelen
8.1.2	Begrunnelse for håndpantregelen
8.1.3	Salgspant er et unntak
8.1.4	Begrunnelse for unntaket
8.1.5	Holder begrunnelsen? 
8.1.5.1	Berikelse
8.1.5.2	Sikkerhetsobjekt
8.1.5.3	Kanalisering av kreditt vekk fra tjenester
8.2	Regler som skal sikre begrunnelsen
8.2.1	Kreditten kan bare sikre salgssummen
8.2.2	Hvem som kan yte kreditt
8.2.3	Opplåning
8.2.4	Foreldelse
8.2.5	Bearbeiding, påkosting og inkorporering
8.3	Regler som avgrenser mot andre panteformer
8.3.1	Varelagerpant
8.3.2	Pant i fast eiendom
8.4	Rettsvern vanligvis ved avtale
8.4.1	Kravene til avtale
8.4.1.1	Innhold
8.4.1.2	Tid
8.4.2	Kravene til formalisering
8.4.2.1	Tidspunkt
8.4.2.2	Skriftlighet
8.4.2.3	Innhold
8.4.2.4	Underskrift
8.4.2.5	Datering
8.5	Hensynene bak rettsvernreglene
8.5.1	Forbrukervern?
8.5.2	Notoritet
8.5.3	Ekskurs: Hjemmels- eller suksesjonskonflikt?
8.5.4	Reglene sikrer ikke mot godtroende omsetningserverver
9	TINGSINNBEGREPSPANT
9.1	Et ubegripelig begrep
9.1.1	Tingsinnbegrep = tingssamling
9.1.2	I praksis betyr det 
pant under ett i løsøre som er
9.1.2.1	Varelager
9.1.2.2	Driftstilbehør (drifstsløsøre, produksjonsmidler)
9.1.2.2.1	vanlig
9.1.2.2.2	motorvogner
9.1.2.2.3	anleggsmaskiner
9.1.2.2.4	jernbanemateriell
9.1.2.2.5	redskaper, besetning, avling m.v. i landbruksnæring 
9.1.2.2.6	fiskeredskaper
9.2	Poenget med
tingsinnbegrepspant etter kap. 3
9.2.1	Unntak fra håndpantregelen
9.2.2	Bare for næringsdrivende
9.2.3	Virker sammen med andre pantsettelsesformer:
Så å si alt kan pantsettes
9.2.4	Rettspolitisk begrunnelse
9.3	Alternative tilnærminger
9.3.1	Ikke praktisk med begrensning til 
avdeling og/eller formuesgode
9.3.2	Pant i aksjene
9.3.3	Pant i betalingsstrømmen fra selskapet
9.3.4	Pant i selskapsformuen (ikke i Norge)
9.4	Rettsvern
9.4.1	Tinglysing i Løsøreregisteret
9.4.2	Rettsvern i konkurs
9.4.3	Rettsvern overfor utlegg
9.4.4	Rettsvern overfor godtroende omsetningserverver
9.4.5	Rettsvern overfor rette eier
9.5	Utskiftingsproblemet
9.5.1	Nye gjenstander omfattes av pantet 
9.5.1.1	Gjeldsforhandling
9.5.1.2	Konkurs
9.5.2	Avhending nødvendig risiko for panthaver
9.5.2.1	Normal drift – normal avhending
9.5.2.2	Inndrivelse – avhending krever samtykke av panthaver
9.5.2.3	Gjeldsforhandling - avhending med samtykke av gjeldsnemnd
9.5.2.4	Konkurs
9.6	Noen rettsvernproblemer ved utskiftning
9.6.1	Godtroerverv
9.6.2	Går panthavers rett lenger enn boets?
9.6.3	Anvendelse av ”først i tid, best i rett” på gjenstander som inngår i tingsinnbegrep
9.7	Tilbehør som tingsinnbegrep
9.7.1	De alminnelige reglene
9.7.2	Sjøloven § 45
10	PANT I FORDRINGER
10.1	Pant i fordringer
10.1.1	Pant i fordringer – prinsippet
10.1.2	Pantsettelse av bankinnskudd
10.1.3	Forholdet til motregning
10.2	PANTERETTENS LEGALITETSPRINSIPP
10.3	Legalitetsprinsippet
10.3.1	Et hjemmelskrav
10.3.1.1	Generelt
10.3.1.2	Salgspant
10.3.2	Poeng
10.3.3	Positiv side: Typeavtaler
10.3.4	Negativ side: Ugyldighet
10.4	Noen eksempler
10.4.1	Tilbakeholdsrett
10.4.2	Motregning
10.4.3	Direktekrav
10.4.4	Leasing
11	KONKURSRETT
11.1	Noen nøkkelbegreper
11.1.1	Debitor/ skyldner
11.1.2	(Tvangs)kreditor/ kravshaver
11.1.3	Konkursfordringer
11.1.4	Separatister
11.1.5	Hjemmel
11.1.6	Bo og masse
11.2	Bo og masse
11.3	Forskjellige typer gjeldsforfølgning
11.3.1	Fellesforfølgning (kollektiv forfølgning) og enkeltforfølgning
11.3.2	Konkurs (kkl del 2) 
11.3.3	Tvangsakkord (kkl kap VI og XIV) 
11.3.4	(Frivillig) gjeldsforhandling (kkl del 1)
11.3.5	Gjeldsordning (lov nr 99/1992)
11.3.6	Utlegg (tvangsl kap 7 og pantel kap 5)
11.4	Oversikt over hovedproblemene
11.4.1	Når skal særlige gjeldsforfølgnings-prosedyrer  settes i verk?
11.4.1.1	Enkeltforfølgning
11.4.1.2	Felles forfølgning
11.4.2	Hva skal dras inn i gjeldsforfølgningen?
11.4.2.1	Det debitor eier på beslagstiden
11.4.2.2	Det kreditorene ekstingverer eller omstøter
11.4.2.3	Særlige hjemler for inndragning
11.4.2.4	Særlige hjemler for å holde ting utenfor
11.4.2.4.1	Vern av debitor
11.4.2.4.2	Særlig privilegerte kreditorer med separatistrett
11.4.3	Hvordan skal midlene fordeles?
11.4.3.1	Kreditor må ha et krav (være virkelig kreditor)
11.4.3.2	Kørettferdighet og likedelingsrettferdighet
11.4.3.3	Tidsmessig avgrensning ved fellesforfølgning
11.4.3.4	Særlig privilegerte kreditorer med fortrinnsrett etc.
12	[OVERSIKT OVER BOBEHANDLINGEN]
12.1	Boet
12.1.1	Begjæring (kkl § 60)
12.1.2	Omkostninger (kkl §§ 67 og 73)
12.1.2.1	Begrenset i forskrift til 50 R
12.1.3	Konkursåpning (kkl §§ 70 fg)
12.1.4	Skiftesamling (kkl §§ 92 fg; 98)
12.1.5	Kreditorutvalg og bostyre (kkl § 83)
12.1.6	Revisor (kkl § 90)
12.1.7	Tingrettens rolle (kkl §§ 99 og 120 fg)
12.1.8	Rådighetsforbud (kkl §§ 75 og 100)
12.2	Behandlingen
12.2.1	Inndragning av aktiva (kkl § 118)
12.2.2	Fortsatt drift (kkl § 119)
12.2.3	Prøving av fordringene (kkl § 111)
12.2.4	Realisering av aktiva (kkl § 117 og deknl § 8-15)
12.2.5	Abandonering (kkl §§ 117a fg)
12.2.6	Utlodning (kkl kap XV) 
12.3	Avslutningen
12.3.1	Innstilling (kkl § 135)
12.3.2	Avslutning (kkl §§ 137 og 74)
12.3.3	Etterutlodning etc (kkl §§ 129 og 139)
12.3.4	Sletting av selskap (kkl § 138)
12.3.5	Vedvarende heftelse (deknl § 6-6)
13	HENSYN
13.1	Hensyn generelt
13.1.1	Effektivitetshensyn
13.1.2	Sosiale vernehensyn
13.1.2.1	Debitor
13.1.2.2	Arbeidstaker etc
13.1.2.3	Kreditor?
13.1.3	Hensynet til at den som har gitt kreditt skal bære kredittrisikoen
13.1.4	Hensynet til å unngå selvtekt (tvangsl § 1-3)
13.1.5	Likedelingshensyn
13.1.6	Kriminalpolitiske hensyn
13.2	Spesielle hensyn vedrørende særlig privilegerte kreditorer 
13.2.1	Kredittsikringshensyn
13.2.2	Sosiale vernehensyn for visse kreditorer (jfr. deknl § 9-2 annet ledd nr 3)
13.2.3	Hensynet til skyldneren?
13.3	Spesielle hensyn ved ekstinksjon
13.3.1	Hensynet til å unngå kreditorsvik (notoritetshensyn)
13.3.1.1	Svikaktig suksesjon
13.3.1.2	Svikaktig hjemmelsoverføring
13.3.2	Publisitetshensyn?
13.3.3	Legitimasjonshensyn?
14	ÅPNINGSVILKÅR
14.1	Solvensvurdering
14.2	Insolvenskravet (kkl. §§ 60-61)
14.2.1	Insovenskravet skal sikre at konkurs bare blir åpnet når det er formålstjenelig
14.2.2	Hovedregel: Vedvarende illikviditet
14.2.3	Unntak: Suffisiens
14.2.4	[Lynkurs i lesning av regnskaper]
14.3	Balanse = positiv egenkapital
14.4	Underbalanse = negativ egenkapital
14.5	Likviditet - å kunne betale ved forfall
14.6	Vurderinger ved åpning av konkurs
15	KAN KONKURS ÅPNES?
15.1	Åpningsspørsmålet: Plussiden
15.1.1.1	Beslagsfrie eiendeler
15.1.1.2	Ikke realiserbare eiendeler
15.1.1.3	Særlig illikvide eiendeler (kkl § 61, jfr. kkl §§ 72 og 153)
15.1.1.4	Betingede rettigheter
15.1.1.5	Fluktuerende verdier
15.1.1.6	Verdsetting basert på fortsatt drift?
15.2	Åpningsspørsmålet: Minussiden
15.2.1.1	Fordringer som ikke kan gjøres gjeldende i konkurs (deknl § 7-13)
15.2.1.2	Fordringer basert på omstøtelige transaksjoner (deknl § 5-1)
15.2.1.3	Uforfalte fordringer
15.2.1.4	Tvilsomme fordringer
15.2.1.5	Betingede fordringer
15.2.1.6	Betydning av muligheten for en løsning med kreditorene
15.3	Presumsjonsregler
15.3.1	Skyldnerens erkjennelse (kkl § 62)
15.3.2	Betalingsstansning (kkl § 62)
15.3.3	Intet til utlegg (kkl § 62)
15.3.4	Konkursvarsel mot skyldneren (kkl § 63)
15.3.5	[Andre konkursåpningsgrunner]
16	PLUSSIDEN OG MINUSSIDEN I BOET
16.1	Hovedregelen (deknl § 2-2)
16.1.1	tilhører skyldneren
16.1.2	på beslagstiden
16.1.3	som kan … omgjøres i penger
16.1.4	De ”reelle” eierforholdene er avgjørende (Rt 1935 981 (Bygland-dommen))
16.2	Noen vanlige innvendinger mot beslag
16.2.1	Debitor har blitt tilført et formuesgode
Rt 2000 1360 Lena maskin
16.2.2	Kreditor har ikke villet gi kreditt
16.2.3	Debitors eiendomsrett er ugyldig
16.2.4	Debitors eiendomsrett er betinget av motytelse
16.2.5	Debitors eiendomsrett må vike for kontraktsrettslige hevingskrav (jfr kjl § 54(4) etc)
16.3	Beslagsfrihet
16.3.1	Beslagsfrihet for personlige eiendeler (deknl § 2-3)
16.3.2	Beslagsfrihet for stipender mv (deknl § 2-4)
16.3.3	Beslagsfrihet for penger (deknl § 2-5 jfr kkl § 106)
16.3.4	Utvidet adgang til utlegg i særlige tilfeller (deknl § 2-6, jfr deknl § 6-7)
16.3.5	[Andre regler om beslagsfrihet]
16.4	Konkursfordringer
16.4.1	Hovedregelen (deknl § 6-1)
16.4.2	Fordringer med tvilsomt opprinnelsestidspunkt
16.4.2.1	Regressfordringer (deknl § 6-3)
16.4.2.2	Erstatningskrav i kontrakt (deknl § 7-8 og Rt 1992 504 Factoring Finans)
16.4.3	Uforfalte og betingede fordringer (deknl § 6-2 og kkl § 133)
16.4.4	Fordringer som ikke kan gjøres gjeldende i konkurs (deknl § 7-13)
16.4.5	Fordringer basert på omstøtelige transaksjoner (deknl § 5-1)
16.4.6	Tvilsomme fordringer (kkl kap XII)
16.5	Massefordringer
16.5.1	Virkelige massefordringer (deknl § 9-2 første ledd)
16.5.2	Massefordringer ol fra tidligere bobehandling (deknl § 9-2 andre ledd)
16.6	Innskrenket beslagsrett pga stansningsrett (deknl § 7-2)
16.6.1	Sammenhengen med konraktsrettslig tilbakeholdsrett (kjl §§ 10 og 61, avhendingsl § 5-5)
16.6.2	Sammenhengen med beslagsretten (deknl § 2-2)
16.6.3	Virkning som separatistrett
16.6.4	Kan gjøre gjeldende uten spesiell rettsvernakt
16.6.5	Må gjennomføres
16.6.6	Stansning er ikke nødvendig om overleveringen skjer til boet (deknl § 7-9)
16.6.7	Alternativer til stansning
16.6.7.1	Levering med hevingsforbehold (kjl § 54(4), avhendingsl § 5-3(4)
16.6.7.2	Levering mot salgspant (pantel §§ 3-17 og 3-22, tingl § 21(3))
16.6.8	Begrunnelse for stansningsretten
16.7	Nærmere om grensen for når stansning senest kan skje
16.7.1	Rt 1971 549 Dokka Bruk
Velteplass som kjøperen ikke hadde eksklusiv rådighet over og ikke utad fremsto som hans
16.7.2	Rt 1974 879 Statlandbruket
Lagringsplass som selgeren hadde ordnet
sammenblanding
16.7.2.1	Stadfester Dokka Bruk-dommen
16.7.3	Rt 1973 95 Krogstad Cellulose
Tømmer som skal måles på kjøpers tomt
16.7.4	Rt 1997 1438 konsignasjon
Kravet til notoritet ikke oppfylt
16.8	Rettsvernkrav for suksessorer
16.8.1	S har ervervet før konkursåpning
16.8.2	Rettsstiftelser i fast eiendom
16.8.2.1	Avtalepant (pantel § 2-5, jfr tingl § 23)
16.8.2.2	Kjøp (tingl § 23)
16.8.2.3	Utleggspant (pantel § 5-2, jfr deknl §§ 5-8 og 5-10)
16.8.3	Rettsstiftelser  i negotiable gjeldsbrev
16.8.3.1	Avtalepant (pantel § 4-1)
16.8.3.2	Kjøp (gbl § 14 antitetisk?)
16.8.3.3	Utleggspant (pantel § 5-7(1), jfr pantel § 3-2 og deknl §§ 5-8 og 5-10)
16.8.3.4	Lov om finansiell sikkerhetsstillelse nr. 17/2004 § 5
16.8.4	Rettsstiftelser i løsøre 
16.8.4.1	Avtalepant
16.8.4.1.1	Håndpant (pantel § 3-2)
16.8.4.1.2	Salgspant i motorvogn (pantel § 3-17(3), jfr tingl §§ 23 og 34)
16.8.4.1.3	Salgspant i ikke- motorvogn (pantel § 3-17(1-2))
16.8.4.2	Kjøp (interesselæren (sml. godtroloven))
16.8.4.3	Utleggspant (pantel §§ 5-4 fg, jfr deknl §§ 5-8 og 5-10)
16.8.5	Noen bemerkninger om andre og internasjonale forhold
16.9	Noen observasjoner
16.10	Området for notoritetshensynet og for ekstinksjonsreglene
16.11	Firkantdoktrinen – bare tinglysing gir notoritet
16.11.1.1	Rt 1997 1050 Momentum, Rt 1998 268 Dorian Grey, Rt 2002 1484 Nymo, Rt 2008 586 Fagutleie
16.11.2	Om å ta utlegg for å kunne ekstingvere
16.11.2.1	Rt 1995 1122 Bauer, Rt 1997 1698 Sparebanken NOR
16.11.2.2	Rt 1999 901 Skjeldal, Rt 2010.46 First Securities
16.11.2.3	Rt 1999 247 Bygg og Trelast
16.11.3	Hensynet til godtroende erverver
16.11.3.1	Rt 2008 586 Fagutleie
16.12	Realitet og formalitet
16.12.1	Vår higen etter det reelle forhold
16.12.2	Hva kjennetegner den underliggende realiteten?
16.12.3	Hva gir den klareste argumentasjonen?
16.13	Visualsering av beslagsretten
16.14	Ekskurs:
Konkursboet som første erverver
16.14.1	Hovedregel:
Debitor er ikke legitimert, kkl § 100
16.14.2	Unntak:
Regler om godtroerverv
16.14.3	Likevel:
Tingl § 23 går foran tingl § 20
17	UTVIDET BESLAGSRETT PGA MANGLENDE OMSTØTELSESVERN
17.1	Fristdagen (deknl § 1-2)
17.1.1	Hovedregel: Begjæringsdagen
17.1.2	Fortsettelsessynspunktet
17.2	Gaver (deknl § 5-2)
17.2.1	Oversikt over regelen
17.2.2	Begrunnelse
17.2.3	Hva er en gave? (Rt 1996 1647 Bruvik)
17.2.4	”Fullbyrdet,” jfr deknl § 5-10
17.3	Ekstraordinær betaling
(deknl § 5-5)
17.3.1	Oversikt over regelen
17.3.2	Begrunnelse
17.3.3	Usedvanlig betalingsmiddel
17.3.4	Før normal betalingstid
17.3.5	Beløp som betydelig forringer betalingsevnen (Rt 1999 64 Teamcon)
17.3.6	Ordinær- unntaket (Rt 1997 1623 Royal Christiania, Rt 1995 222 Direkte reklame)
17.3.7	Siste ledd: Forholdet til deknl § 5-7
17.4	Motregning (deknl § 5-6)
17.4.1	Oversikt over regelen
17.4.2	Begrunnelse
17.4.3	Forholdet til deknl § 5-5
17.4.4	Forholdet til reglene om motregning i konkurs
17.5	Sikkerhetsstillelse for eldre gjeld (deknl § 5-7)
17.5.1	Oversikt over regelen
17.5.2	Begrunnelse
17.5.3	Sikkerhet for eldre gjeld
GJELD – PANT – KONKURS
17.5.4	Forsinket rettsvern, jfr deknl § 5-10
PANT – GJELD – RETTSVERN – KONKURS
17.5.5	Lov om finansiell sikkerhetsstillelse 
nr. 17/2004 § 5 andre ledd
17.6	§ 5-7 – ny eller gammel gjeld?
17.7	Utlegg (deknl § 5-8)
17.7.1	Oversikt over regelen
17.7.2	Begrunnelse
17.7.3	Virker automatisk
17.8	Subjektiv omstøtelse (deknl § 5-9)
17.8.1	Oversikt over regelen
17.8.2	Begrunnelse
17.8.3	Disposisjon
17.8.3.1	Avgrensing mot faktiske handlinger?
17.8.3.2	Avgrensing mot utlegg?
17.8.4	Kreditorkadelig disposisjon
17.8.4.1	Bryte likedelingsprinsippet (Rt 1986 889 Eastco)
17.8.4.2	Unndra eiendeler
17.8.4.3	Forøke gjeld
17.8.5	Utilbørlig
17.8.5.1	Objektiv norm (Rt 1995 259 Palonen)
17.8.5.2	Synspunktet redningsaksjon (Rt 2001 1136 Kjell’s Markiser)
17.8.6	Svak eller svekket økonomi
17.8.7	Ikke subjektiv unnskyldningsgrunn
17.9	Virkningen av omstøtelse
17.9.1	Subjektiv omstøtelse: Tap 
(deknl § 5-12)
17.9.2	Objektiv omstøtelse: Berikelse 
(deknl § 5-11)
17.9.2.1	Rt 1996 1647 Bruvik
17.9.2.2	Rt 2001 1136 Kjell’s Markiser
17.10	Særregler om hvordan beslaget skal skje
17.10.1	Selskapskontrakter og andre kontrakter
18	KONTRAKTER I KONKURS
18.1.1	Anvendelsesområdet for deknl kap 7 
(deknl §§ 2-2, 7-1 og 7-3(2))
18.1.2	Hensynene bak reglene
18.1.3	Betydningen av om medkontrahenten har separatistrett for sine interesser 
(deknl § 7-7(2))
18.1.3.1	Nettobeslag (i kontraktsgjenstanden)
18.1.3.2	Bruttobeslag (i kontrakten med pluss og minus)
18.2	Beslag av kontrakter om kjøp av løsøre i konkurs
18.2.1	Inntreden (deknl §§ 7-3 fg)
18.2.1.1	Rett til inntreden (deknl § 7-3)
18.2.1.2	Avtalens vilkår (deknl § 7-4(1))
18.2.1.3	Oppdeling av kontrakten (deknl § 7-4(2))
18.2.1.4	Sikkerhet (deknl §  7-5)
18.2.1.5	Oppsigelsesadgang (deknl § 7-6)
18.2.2	Hevingsrett (deknl § 7-7)
18.2.3	[Beslag av andre kontraktstyper 
(deknl §§ 7-10 fg)] 
19	BESLAG AV SELSKAPSAVTALER
19.1.1	Gjelder ansvarlige selskaper ol (deknl § 4-1)
19.1.2	Boet trer ikke inn som selskapsdeltaker (deknl § 4-3)
19.1.3	Særskilt selskapskonkurs (deknl § 4-2)
Selskaps- og særkreditorer
20	FORDELINGEN AV BOETS MIDLER MELLOM KREDITORENE
20.1	Fordelingen av boets midler mellom kreditorene
20.1.1	Hovedregelen (deknl § 9-6)
20.1.2	Særlig priviligerte kreditorer
20.1.2.1	[Kreditorer med panterett, tilbakeholdsrett ol (deknl §§ 8-14 fg)]
20.1.2.2	Kreditorer med motregningsrett (deknl § 8-1 fg)
20.1.2.3	Kreditorer med flere  skyldnere (deknl § 8-7 fg)
20.1.3	[Kreditorer med fortrinnsrett (deknl §§ 9-2 fg)]
20.1.4	[Kreditorer som må stå tilbake (deknl § 9-7] 
20.2	Motregning: Terminologi
20.3	Fordelen med å kunne motregne
20.4	Motregningsvilkår (deknl § 8-1)
20.4.1	Samme parter?
20.4.2	Ytelser av samme art?
20.4.3	Beskyttelse av betalingskanaler?
20.4.3.1	Finansavtaleloven nr. 46/1999 § 29
20.4.3.2	Panteloven § 4-4(2)
20.4.4	Forfallstid?
20.5	Motregning: Forfallsvilkåret
20.6	Motregningsvilkår (deknl § 8-1)
20.6.1	Samme parter?
20.6.2	Ytelser av samme art?
20.6.3	Beskyttelse av betalingskanaler?
20.6.3.1	Finansavtaleloven nr. 46/1999 § 29
20.6.3.2	Panteloven § 4-4(2)
20.6.4	Forfallstid?
20.6.5	Krav som har tilhørt tredjeperson
20.6.6	Gjeld skapt for motregning
20.6.7	Lov om finansiell sikkerhetsstillelse nr. 17/2004 § 6
20.7	Kreditorer med flere skyldnere (solidarskyldnere) (deknl §§ 8-7 fg)
20.8	Dividendegrunnlag og maksimumsbeløp, deknl § 8-7if
20.9	Oppbygningen av deknl § 8-7
20.10	Betydningen av forfallet til fordringen mot medskydneren
20.11	Full dividendrett ved solidarskyld - hensyn bak regressregelen (nr 1)
20.12	Full dividendrett ved solidarskyld - hensyn bak delbetalingsreglene (nr 2 og 3)
21	INTERNASJONALT 
21.1	Prinsippene for lovvalg og jurisdiksjon
i tingsrettslige konflikter 
21.1.1	Generelt om lovvalg og jurisdiksjon
21.1.2	Jurisdiksjon
21.1.2.1	Kontraktsrettslige krav
21.1.2.2	Tingsrettslige krav
21.1.3	Lovvalg
21.1.3.1	Kontraktsrettslige krav
21.1.3.2	Tingsrettslige krav
21.1.3.3	Internasjonalt tvingende regler
21.2	Prinsippene for
internasjonal insolvensbehandling 
21.2.1	Norsk konkursjurisdiksjon
21.2.2	Hjelpekonkurs
21.2.3	EU-forordningen
21.2.4	Konkursjurisdiksjonens eksklusivitet